Latgolys Radejis zinis (17.10.2008.)
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2005/dezuratteli/79.jpg)
Šudiņ Daugavpiļs Universitatē suoknās trešuo starpautiskuo zynuotniskuo konference “Pūlejis i Baltejis kulturys sakari”, informej Vita Viļevko, universitatis Sabīdriskūs attīceibu i informacejis dalis vadeituoja. Diveju dīnu pasuokuma tematikā īkļauti vaicuojumi par Pūlejā i Baltejis vaļstīs nūteikūšu kulturys procesu savstarpejū ītekmi, pūļu i baltu tautu pasaulis uztveri i tuos viesturiskū transformaceju leidzeibu i atškireibu rakturuošonu, kai ari citi svareigi ar kulturu saisteiti vaicuojumi. Konferencē pīsadola 24 pietnīki nu Pūlejis i Latvejis.
Šudiņ 17. oktobrī, vīnūs ar aizlyugumu Ciskadu Rūmys katuoļu bazneicā suoksīs Latgolys pūļu muižinīka i rakstnīka Kazimira Buiņicka 220 godu jubilejis pasuokums, informej Rēzeknis rajona padūmis sabīdriskūs attīceibu speciāliste Laura Ieviņa.
Šudiņ Rēzeknē, Vaļsts rūbežsardzis koledžā Sporta vuiceibu centrā, nūteik Vaļsts rūbežsardzis 2008.goda spartakiadis sacenseibys šaušonā. Sacenseibuos pīsadola Vaļsts rūbežsardzis koledžys, Vaļsts rūbežsardzis Golvonuos puorvaļdis, Valmīrys, Viļakys, Ludzys, Daugavpiļs, Jelgovys, Līpuojis, Ventspiļs, Reigys i Aviācejis teritorialūs puorvalžu komandys.
Šudiņ Naturalizacejis puorvaļdis (NP) Daugavpiļs regionaluos nūdalis telpuos teik atkluota izstuode “Latvejis pylsūniskuos institucejis izveide Latgolā”, informej NP Daugavpiļs regionaluos nūdalis Informacejis centra referente Ilze Onzule. Iztuodē apkūpuota informaceja par Latvejis pavalstnīceibys dabuošonys īspiejom. Izstuodē var īpasazeit arī ar 1919., 1927. goda Latvejis pilsūņu pasu i īdzeivuotuoju aplīceibu paraugim, vaļsts laikrokstu kopejom i daudz kū cytu.