Kur palics latgaļu teatris?
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2006/baneri/974.gif)
Vyspyrms par tū “latgalīšu” voi “latgaļu” byušonu. Lai byutu latgaļu volūdā, sovā runas veidā.
Jā, kur palics latgaļu teātris? Voi nūteik izruodes? Kaidā leiminī un muokslinīciskajā gataveibā? Jo naskaita bārnu un školu prīšknasumus, nav nikaida īrūbežuojuma censtīs piec profesionala snīguma. Nav jobyut profesionalam teatrim, lai snīgtu profesionali vierteigys izruodes.
Visim, kuri ir vydsškolas voi pīaugušu pošdarbnīku dorba leimenī juoprosa taids leimens. Lai ar vysleluoku koncentrāciju, velti natērējūt laiku, veiktu vysgotovuokū rezultatu.
Kū tys nūzeimej? Juomēginoj nūpītni, lai ar koncentreitu dorbu padareitu vysgotovuoku rezultatu. Tai vīncēlīni vajag vysmoz 16, bet pylna garuma izruodei 30 mēginuojumus. Jau ar pamata praseibu, ka izruodes laikā nikaida “zuflēšona” nanūteik, vysi zyna sovys rindeņas. Izruodes vadeituojs sekoj izruodei, lai piec tuos dūtu atskaiti par dorbu.
Nav pareizi dūt vīnu izruodi 1000 skateitojim. Jo vairuok izruožu, jo vīgluok saprast teatra dorbu, bez kaidom tur atlaidem, juoatspūguļoj originals.
Kur mes jimsim taidus profesionalus dareituojus? Kas var atsaļaut tērēt sovu duorgū laiku – teatram? Teatris ir muoksla. Tei talanta rubežuos juoizkūp leidz pilneibai, lai ar pylnu atdevi rostu profesionalu dorbu. Profesionals snīgums prosa pilneigu atdevi. Dorbu, talantu, pīpyuli.
Paguojušajā godā īpricynoja ziņa par latgaļu lugu konkursu. Pīteice pat lobuokūs. Tod vyss – nūklusa. Palykuse vīneigi ziņa par prīzi.
Nu, kas nūtyka? Internetā reizi par reizei dzērdams par teatra uzvadumim Latgolā. Bet voi ir kaids, kas taidys zinis savuoktu un
sakuortuotu? Lai byutu materiali Latgolas kulturas vēsturei. Ziņas par padareitu dorbu, navys par neizvastom cereibom.
Naseņ puorškūrsteidams P.Zeiles gruomotu Latgales kulturas vēstures puorlopuoju nūdaļu par teatri un dramu (p.670-672).
Ni Daugpils, ni Rēzeknes teatris nikaidu latgaliskū teatri, ni dramu nav radejis, uzturejis voi nūturējs. Par dziļu nūžāluošonu, nikaids pīnasums latgaliskai kulturai. Par pogostu aktivitatem gruomotā ni vuorda. Par tim, kuri latgaliski struodoj. Sok, ni muna cyuka, ni muna dryva.
Nalaime tei, ka panuokumi uz bananu kūkim naaug. Tī juoizauklej: dorbs juopadora. Ja nabyutu dorba dareituoju, bet ir. Minēt tikai dažus, kai Annu Pabērzu Leivuonūs, Ināru Gritenu Viļānūs, Elenu Maijeri Dekšāruos, Ināru Rasimu Kuosovā, Ainu Pelsi Dricānūs. Daudzus cytus, kuri dora, lai ari man jūs vuordi nav zynomi.
Nav breinums, ka skateitojs, kuram nav sova iz Latgolu īvērzeita
repertuara, nicik nūpītnai najam vysus krīvu, franču vai amerikaņu gobolus. Kaids tim sakars ar latgalisku mentalitati? Ja Zaļaiskolns ruoda Trasunu Tunesijā, Fereru solos voi kur cytur, tys nav nikaids panuokums. Lobuokā gadejumā tei ir mimodrama, par kū var pasasmīt.
Latgaļu drama? Zaļaiskolnai tei ir nulles vērtē. Latgaļu dramu nivins naradz Daugpilī. Turpretī vērteigs ir Mihailova Jorika dorbs sovam krīvu skateituojam. Deļ kuo naspielej latgaļu gobolus latgaliski? Bet mēs grobojam acim radzūt kaidu starptautisku drazu, kuru tauta najam pretim. Tū nadora Bērzgalē, Baltinovā, Kuorsovā, Leivuonūs voi cytur.
Kai var izaugt latgaļu drama un teatris, jo tys naizaug nu tautas? Jo poši nastruodoj? Adolfam Alunanam naguoja vīgli braukaleit par Zemgali un Vidzemi. Bet nazkai latvīšu teatris izauga leidz profesionalam leimenim aizguojušā 20.godsymta laikā.
A kas nūteik ar Latgolu?
Zeiles kungs: ar Budnickim vīn nikaida latgaliskuo kultura naizaugs. Latgalim vajag pošim sevi.
Veļ pīzeime. Asu 50 godus svešumā turējs latvīšu teatri. (Vīns nu pēdeigajim trejim.) Asu Bērzgalē un Rēzeknē ar pošdarbnīkim un studentim struoduojs lai byutu latgaļu teatris. Tū var izdareit!