Divejis latvīšu rokstu tradicejis: kūpeigais i atškireigais
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2007/lauds/1113.jpg)
Izvylkumi:
- Jau nu 18. g. s. suoku ir korekti runuot par divejom latvīšu rokstu voi literarajom tradicejom, divejom rokstu voi literarajom volūdom, kai tys pasaruoda daudzūs olūtūs, cytā terminologejā — divejom latvīšu volūdom. Par laimi, volūdys pastuoviešona nav atkareiga nu juos pīminiešonys voi napīminiešonys rokstūs, pīzeišonys voi napīzeišonys lingvistu dorbūs.
- 2000. goda 1. septembrī stuojuos spākā jaunais Latvejis Republikys “Valsts valodas likums”, kura 3. panta 4. punktā saceits: “Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību.” Ar itū pyrmū reizi Latvejis viesturē sūplok latvīšu literarajai volūdai oficiali pīzeita ūtrys latvīšu rokstu tradicejis — latgalīšu rokstu volūdys — pastuoviešona, i tys ir plots sūļs ceļā iz patīseibu. (..) Vaļsts apsajimšona nūdrūšynuot latgalīšu rokstu volūdys izglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu zeimoj konkretu darbeibu, tik taišni pādejuos nu vaļsts atbiļdeigūs instituceju pusis pagaidom nav. Ni vuorda par latgalīšu volūdu nav i 2003. goda novembrī dybynuotuos Latvīšu volūdys agenturys darbeibys koncepcejā. Latgolā latgalīšu volūda faktiski pylda regionaluos volūdys funkcejis. Tai tū definej i specialisti nu molys.
- Daudz leksisku atškireibu latvīšim nasuse atškireiguo kulturviesturiskuo situaceja, kod jaunys realejis guoja kluot, leidza atnasdamys nūsaukumu. Kuo vīna latvīšu daļa pīroda saukt germaniskā vuordā, ūtra dajiuka izsaceit ar slavismu, i nivīns nu obeju nav nicik lobuoks ci švokuoks par ūtru. Cytys atškireibys īmontuotys nu tuolejuos ciļšu volūdu paguotnis, par tū volūdnīkam nikaidā ziņā nav pījamams uzskots, ka latgalīšu volūda ir tik latvīšu literaruos volūdys paveids. Rūnūtīs jaunim pietejumim, vaicuojums, kas ir kas, teik skaidruoks i skaidruoks.
Laseit dorba pylnu tekstu: Divejis latvīšu rokstu tradicejis: kūpeigais i atškireigais