Sprīduma nūlaseišona
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2005/dezuratteli/79.jpg)
Šudiņ Daugavpils dūmis deputāti lems par nalykumeiga alkohola globuošonys i puorvoduošonys lītā figurejušuo kolēģa Jevgēnija Vladimirova (“Jaunais centrs”) atbreivuošonu nu deputata pīnuokumu piļdeišonys.
Šudiņ Rēzeknis rajonā pīredzis apmaiņā gastei puorstuovji nu Vaļsts speciāluos izgleiteibys centra, kab īpasazeitu ar Rēzeknis rajona školu pīredzi speciāluos izgleiteibys jūmā. Vaļsts speciāluos izgleiteibys centra puorstuovji paredziejuš apmeklēt Maltys speciālū školu i Maltys 2. vydusškolu, kuramā muocās bārni ar kusteibys trauciejumim. Gosti grib īpasazeit arī ar dorbu Rēzeknis logopēdiskajā internātpamatškolā.
Šudiņ i reit Daugavpili apmeklēs Francejis kultūrys centra direktors Žans Lui Lepretrs. Šudiņ Francejis kultūrys centra direktors īplānuojs tiktīs ar Daugavpils dūmis prīkšsādātuojis vītneicu Eleonoru Kļeščinsku, apmeklēt Daugavpils Universitāti, vizeitis ūtramā dīnā Lepretrs pīsadaleis konferencē “Oskars Stroks: dzeive muzykā”.
Šudiņ nūteik kuortejuo Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys enerģētiskuos krīzis centra sēde. Sēdē plānuots puorsalīcynuot voi SIA “Latgalis enerģeja” piļdejus enerģētiskuos krīzis centra lyugumu i 24 stuņdu laikā ir nūdrūšynuojus syltumenerģejis padevi sešuos piļsātys izgleiteibys īstuodēs zīmeļu mikrorajonā, kai arī lemt par turpmuokū darbeibu.
Šudiņ vīņpadsmitīs Daugavpils Universitātis Senāta siežu zālē tiks paraksteits sadarebeibys leigums starp uzjāmumu “Microsoft Latvia” i Daugavpils Universitāti. Itaida sadarbeibys leiguma paraksteišona nūdrūšynuos Latvajis augstuokuos zigleiteibys īstuožu darbinīku pīredzis apmaiņu par IT apmvuiceibom sadarbeibā ar Microsoft, daleibu starptautiskajuos konferencēs, divejim Daugavpils Universitātis pasnīdziejim byus īspieja arī dabuot Microsoft IT Academy sertifikātus.
Šudiņ Rēzeknis rajonā gastei apmāram 25 lītuvīši nu Kupišku rajona, lai aptiemātu Rēzeknis rajona tūrisma objektus. Vieļuok nūtiks projekta “Ilgspējīga ūdens tūrisma attīstība Kupišku un Rēzeknes reģionā” dorba grupys sanuoksme.
Latgalis zooduorzā itūgud izašķeils rekordlels pūra bruņurupuču skaits – 31. īprīkšejūs godūs izaškeila videjai septeņi bruņurupucāni. Latvajis Sorkonojā gruomotā pūra bruņurupucs īraksteits kai Latvejā izmyrus suga, bet ir cereibys, ka myusu dobā ir īspiejam bruņurupuču atsagrīšona.