Latgales Laiks: Līvānos izperē jaunos uzņēmējus
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2005/dezuratteli/551.jpg)
Trīs gadu laikā ir jāizaug
Centrs sniedz atbalstu tieši iesācējiem uzņēmumiem, kas nav vecāki par trim gadiem. Pakalpojumos ietilpst biroja telpu noma par pazeminātu maksu, mācības un ekspertu konsultācijas, laboratorijas. Centra darbinieki arī konsultē biznesa inkubatora uzņēmumus, piemēram, par iespējām piesaistīt finansējumu.
Pats Inženiertehnoloģiju un inovāciju centrs saņem valsts finansējumu no Ekonomikas ministrijas. Atbalstu sniedz piecām nozarēm, kuras noteikusi ministrija. Tās ir apstrādes rūpniecība, izņemot tabakas izstrādājumu un dzērienu ražošanu, dizaina pakalpojumi, arhitektūra un projektēšana, tehniskā pārbaude un analīze, datori un ar tiem saistīta darbība un zinātniskā pētniecība. Pašlaik centrā darbojas pieci uzņēmumi. Viens nodarbojas ar zinātnisko pētniecību, divi – ar apstrādes rūpniecību, pārējie specializējušies dizaina vai tehniskajā projektēšanā. Ne velti iestādei dots nosaukums “biznesa inkubators”, jo maksimālais laiks, ko jaunais uzņēmums var pavadīt centra telpās, ir trīs gadi. Ja uzņēmums ir attīstījies tiktāl, ka var sākt ražošanu jau pēc diviem gadiem, tas var atstāt inkubatoru agrāk. Tiem, kas ir “izauguši”, ir jāsāk dzīvot tirgus apstākļos un pašiem jātiek ar visu galā. Līvānieši gan vēl nevienu biznesa “cālēnu” nav palaiduši laukā no perēkļa, jo gandrīz visi jaunie uzņēmumi tur sāka darbu pagājušajā vasarā. Par pozitīvu piemēru ar strauju attīstību I.Matisāne nosauc SIA “Enerģijas centrs”, kas piedāvā energoefektīvus siltumapgādes risinājumus.
Latvijas patents jau ir noformēts un uzņēmums ir ceļā uz starptautisku patentu. Apstrādes rūpniecības uzņēmumi pašlaik nodarbojas ar pētniecību.
Centra prioritāte ir Līvānu novada uzņēmumi, jo tas ir Līvānu novada domes struktūrvienība, un I.Matisāne atzīst, ka atbalsta meklētāji tiešām ir vietējie cilvēki, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību. Līvānu biznesa inkubatorā nav tik plašas telpas birojiem, lai tur izauklējamajā uzņēmumā varētu pieņemt daudz darbinieku, pārsvarā strādā 1-2 cilvēki. Jaunam uzņēmumam jau praktiski nav ienākumu, ir tikai izdevumi, jo zinātniskā pētniecība prasa līdzekļus. Uzņēmēji darbības sākuma stadijā cenšas samazināt izmaksas, tāpēc tikai vienā firmā strādā jau četri darbinieki.
Līvānu pašvaldība domā par to, kā piesaistīt kvalificētus darbiniekus, kā atvest atpakaļ mājās jauniešus, kas devušies studēt. Ir izveidots studiju atbalsta fonds. Jaunieši saņem finansējumu, kas viņiem nav jāatdod, ja vien viņi atgriežas strādāt Līvānu novadā. 2007.gada sākumā tika rīkots konkurss “Atbalsts inovatīvām biznesa idejām”, kurā jebkurš uzņēmējs varēja pretendēt uz atbalstu SIA pamatkapitāla izveidei Ls 2000. Tikai atbalstīti trīs jaunie uzņēmēji.
Centra piedāvātajos mācību kursos ietilpst biznesa plānu izstrāde, projektu izstrāde un vadīšana, biznesa angļu valoda un citi pamatkursi, kas būtu jāapgūst uzņēmējam. Ekspertus piesaista konkrētam uzņēmumam par jautājumiem, kas tam ir nepieciešami, jo, iespējams, jurista padomus kādam nemaz nevajag, viņam pašam ir atbilstoša izglītība un pieredze, taču ir nepieciešama informācija par tehnoloģiju pārnesēm.
Inženiertehnoloģiju un inovāciju centram ir nācies arī atteikt palīdzību. Kaut arī nozare bija atbilstoša, kādam uzņēmumam jau bija vairāk kā trīs gadu stāžs. Kāds cits vēlējās nodarboties ar pasākumu rīkošanu, taču šādu nozari neļauj atbalstīt līgums ar ministriju.
Rosina netradicionālu domāšanu
Inženiertehnoloģiju un inovāciju centra ēka Daugavas krastā tagad ir skaisti atjaunota, taču iepriekš tas bija grausts. Pašvaldībai piederošā ēka bijusi tādā stāvoklī, ka apdraudēja tos, kas tajā vēlētos ienākt. Tomēr pašvaldība sadarbības projektā ar Latgales aparātbūves tehnoloģisko centru Rēzeknē veidoja inženiertehnoloģisko klasteru tīklu Latgalē – lai katrā pilsētā tiktu veikts savs procesa posms un galarezultātā taptu konkrēts produkts. Šajā projektā arī tika rekonstruēta centra ēka, izveidotas un aprīkotas laboratorijas.
Apmeklētājiem, īpaši skolēniem, aizraujošs šķiet demonstrāciju centrs. Ar pašu radītām iekārtām skolēnos cenšas izraisīt interesi par dabas zinībām, tehnoloģijām. Papildu skolā apgūtajai teorijai šeit var praksē redzēt, kā darbojas fizikas likumi. Šeit nav muzejs, kur nedrīkst neko aiztikt, gluži otrādi, katrs var pats pārliecināties, kā, piemēram, siltuma enerģija bez vadiem darbina kādu iekārtu. Bērniem rodas interese – bet kāpēc tieši tā notiek?
Šogad tiks izveidota mācību programma un cerams, ka demonstrāciju centrs saņems tehniskās jaunrades pulciņa statusu, lai bērni šeit varētu pastāvīgi darboties, ne tikai viesoties, kad skolās ir projektu nedēļa. Jaunrade un neierasta domāšana jau tiek rosināta. Pērn centrs sarīkoja divus netradicionālus konkursus – par Jāņu vainagu un ziedu pušķi skolotājam, kuros nedrīkstēja izmantot ierastos dabas materiālus.
I.Matisāne dzīvo Preiļos un abi ar dzīvesbiedru strādā Līvānos. Viņa atzīst, ka beidzamajos gados ir vērojama Līvānu attīstība. To parāda kaut vai nodokļi, kas ienāk pašvaldības kasē, arī samazinās bezdarbs. Uzņēmēji raksta projektus, un Inženiertehnoloģiju un inovāciju centrs arī turpmāk viņus motivēs un atbalstīs, lai uzņēmēji neieslīgtu rutīnā un raudzītos uz notiekošo globālāk. “Nevar pateikt, ka Preiļi vai Līvāni attīstās labāk un ka viena pilsēta būtu svarīgāka. Labāk būtu nevis konkurēt, bet sadarboties, jo mēs ejam vienā virzienā,” uzskata I.Matisāne.
Raksts publicēts sadarbībā ar laikrakstu “Latgales Laiks”