LPRAP sēde Līvānos, Latgales mākslas un amatniecības centrā
![](https://lpr.gov.lv/wp-content/uploads/2006/lprap-g0k0/798.jpg)
Attīstības padomes locekļi sēdē apstiprināja plānošanas reģiona darba plānu 2008. gadam, struktūru un budžetu, kas 2008. gadā sastāda 335 000 latu.
Padomes locekļi iepazinās ar Rēzeknes pilsētas izstrādāto attīstības stratēģiju un apstiprināja to. Līdz ar to Rēzeknes pilsēta ir pirmā pašvaldība Latvijā, kas iesniegusi saskaņošanai un saņēmusi reģionālā saskaņojumu integrētajai pilsētvides attīstības programmai. Pašlaik Latgalē šādas programmas izstrādā arī Līvāni un Daugavpils.
Tika apstiprināts Latgales plānošanas reģiona apbalvojuma nolikums, kas paredz, ka ik gadu katrā Latgales rajonā kāda juridiska vai fizika persona tiks apbalvota ar Plānošanas reģiona Atzinības rakstu par sasniegumiem Latgales attīstības veicināšanā. Iepriekš šādu apbalvoju saņēma grupa „Borowa MC”. Sēdē izskanēja ierosinājums izstrādāt vienota dizaina Goda zīmi, kas tiktu pasniegta reizē ar Atzinības rakstu. Plānošanas reģions turpmāk varēs izteikt arī pateicības par sasniegumiem Latgales labā.
Sēdes gaitā tika skatīts arī jautājums par valsts 1. un 2. šķiras autoceļu sakārtošanu Latgalē. Situāciju skaidroja „Latvijas valsts ceļi” valdes priekšsēdētājs Tālis Straume un „Latvijas autoceļu uzturētājs” valdes priekšsēdētājs Vigo Legzdiņš. Pašvaldību vadītāji vērsa ceļu uzturētāju uzmanību uz izmaiņām, ko nesīs apvienošanās novados, kas nekādi nedrīkst pasliktināt ceļu stāvokli iedzīvotājiem. Daudzi mēri izteica pārmetumus, ka bieži valsts 2. šķiras ceļi ziemā pēc puteņiem ir jātīra pašām pašvaldībām, jo iedzīvotājiem jānokļūst uz darbu un skolu, bet valsts uzturētāji nav tik operatīvi.
Plašas diskusijas izraisīja jautājums par profesionālās izglītības programmu un mācību iestāžu finansēšanu Latgalē. Latgales plānošanas reģions Izglītības un zinātnes ministrijai jau paudis nostāju, ka laikā līdz 2013. gadam, veicot atbalstāmo profesionālo izglītības iestāžu atlasi, nepieciešams izvērtēt katras profesionālās skolas iesniegto projektu kvalitāti. Tādējādi tiktu nodrošināta objektīva profesionālo skolu atlase, kurām piešķirams finansējums no Eiropas struktūrfondu līdzekļiem. Sākotnējo Izglītības un zinātnes ministrijas piedāvājumu atbalstīt tikai 11 no 22 Latgales profesionālās izglītības iestādēm, Latgales plānošanas reģions noraidīja.
Sēdes laikā padome iepazinās arī ar zemes politikas pamatnostādnēm, kuras izstrādājusi Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija. Savukārt biedrības „Latgales reģiona attīstības aģentūra” direktors Māris Bozovičs iepazīstināja padomes locekļus ar aģentūras atskaiti par paveikto 2007. gada 2. un 3. ceturksnī, kas arī tika apstiprināta.
Plānošanas reģioni Latvijā darbojas kā valsts pārvaldes iestādes, nodrošinot reģiona attīstības plānošanu un sadarbību starp pašvaldībām un ministrijām. Plānošanas reģions ir pārstāvēts visās ministriju darba grupās, kurās lemj jautājumus, kas skar reģionu attīstību. Nākotnē plānots, ka tieši reģioni varētu pārņemt vairākas rajonu padomju funkcijas, piemēram, pasažieru pārvadājumu organizēšanu, izglītības metodisko darbu un citus.
Ginta Kraukle,
LPR preses sekretāre
t. 29492184, ginta.kraukle@latgale.lv